Borsi-halom (Kiskunfélegyháza)
A második katonai felmérésen Három határ, a harmadik katonai felmérésen Hármashatár néven ábrázolták. Napjainkban a lakosság körében is elterjedt neve abból eredhet, hogy a Borsihalmi dűlőben található. Kiskunfélegyháza térségen egyik legmarkánsabb és legjobb állapotban megmaradt halma. A tiszaalpári műút és a vasútvonal között, két település határán, a Borsihalmi vasúti megálló mellett, Kiskunfélegyháza település területén található halom. A halom teste ép, felszínén száraz gyep található. A lelőhelyről szarmata temetőre utaló leletanyag ismert.
Kunhalmok
A kunhalom elnevezés a mai értelmezésben gyűjtőfogalom, mely magában foglal minden mesterséges kiemelkedést; sírdombokat (kurgán, korhány), lakódombokat (tellek), határhalmokat és őrhalmokat. A Kárpát-medence területén élt elődeink által emelt, a síkságból szigetszerűen kiemelkedő sajátos földépítmények meghatározó elemei a tájnak, de tájképi értékükön túl felszínalaktani, régészeti, kultúrtörténeti, esetenként botanikai és zoológiai értékeik miatt is védelemre érdemesek. A hazai halmok többsége rézkori, bronzkori, szarmata, honfoglalás és Árpád-kori keletkezésű, és csak ritkán őrzik a kun temetkezések nyomait. A természetvédelmi törvény hatálybalépése óta ex lege – azaz a törvény erejénél fogva védett – országos jelentőségű védett természeti területnek minősülnek.
A halmok száma a Duna-Tisza közén egykor több száz is lehetett, azonban ezek töredékét lehet napjainkban beazonosítani. A természetvédelmi oltalom alá helyezhető – a terepen meghatározó térszíni formaként megjelenő – halmok száma a folyamatosan zajló régészeti-, természetvédelmi szempontú hitelesítés és értékelés eredményeként jelen ismereteink szerint 124, számuk folyamatosan nő. Veszélyeztetettségük napjainkra felerősödött, pusztulásuk felgyorsult. Vegetációjuk és kultúrrétegük anyaguk elhordása, mélyszántás, beerdősítés következtében károsodik